(untitled) (GeoKARTO: ZBORNÍK ABSTRAKTOV Z MEDZINÁRODNEJ KONFERENCIE, 2024)
Cieľom príspevku je mapovanie zraniteľnosti voči fluviálnym povodniam v dvanástich obciach povodia Gidry, ktorých intravilán sa úplne alebo čiastočne nachádza v danom povodí a zároveň obcou preteká vodný tok z povodia Gidry. Pre mapovanie ekonomickej zraniteľnosti sme použili tri indikátory (počet budov do 100 m od vodného toku, dĺžka ciest do 100 m od vodného toku a počet mostov cez vodný tok) a v rámci sociálnej zraniteľnosti sme použili sedem indikátorov (hustota zaľudnenia, podiel obyvateľov vo veku 65 a viac z celkového počtu obyvateľov, podiel uchádzačov o zamestnanie z celkového počtu ekonomicky aktívnych obyvateľov, podiel domácností so šiestimi a viac osobami z celkového počtu domácností, podiel neúplných domácností z celkového počtu domácností, podiel obyvateľov bez vzdelania a so základným vzdelaním z celkového počtu obyvateľov, podiel obyvateľov s ťažkým zdravotným postihnutím z celkového počtu obyvateľov). Pôvodné hodnoty jednotlivých indikátorov sme normalizovali na stupnicu [0, 1]. Všetky indikátory sme považovali za rovnako dôležité, čiže mali rovnakú váhu pri stanovení príslušných sub-indexov ekonomickej zraniteľnosti voči fluviálnym povodniam (sIEZFP) a sociálnej zraniteľnosti voči fluviálnym povodniam (sISZFP). Agregáciou sub-indexov sIEZFP a sISZFP sme získali výsledný index zraniteľnosti voči fluviálnym povodniam (IZFP), pričom oba sub-indexy mali rovnakú váhu. Najvyššie hodnoty sIEZFP mali obce Častá a Cífer, zatiaľ čo najvyššie hodnoty sISZFP boli v obciach Píla a Štefanová. Výsledný IZFP dosiahol najvyššie hodnoty v obciach Častá, Budmerice a Cífer, ktoré sa nachádzajú v hornej (Častá a Budmerice), resp. strednej časti povodia (Cífer). Naopak, najnižšie hodnoty IZFP boli v obciach Ružindol, Pavlice a Jablonec. Výsledky môžu mať využitie pri stanovení celkového povodňového rizika, ktoré je syntézou segmentov povodňovej hrozby a zraniteľnosti.