Forum Historiae. Časopis pre históriu a príbuzné spoločenské vedy
Forum Historiae je recenzovaný internetový interdisciplinárny vedecký časopis primárne zameraný na témy súvisiace s dejinami stredoeurópskeho priestoru s dôrazom na skúmanie sociálnych javov a procesov od najstarších dejín až po súčasnosť. Forum Historiae vydáva Historický ústav Slovenskej akadémie vied, v. v. i. .
Historický ústav Slovenskej akadémie vied, v. v. i.
Forum Historiae je časopis s otvoreným prístupom (Open Access) podľa definície BOAI o voľnom prístupe. Všetky obsahy sú čitateľom voľne dostupné podľa licencie Creative Commons CC BY 4.0. Používatelia môžu používať plnotextové obsahy časopisu ako zdroj a prameň, môžu ho distribuovať alebo iným spôsobom využívať na nekomerčné aj komerčné účely, pokiaľ riadne uvedú zdroj a autora ako pôvodného tvorcu použitého obsahu. Publikovanie príspevkov v FH nie je spoplatnené, od autorov nemôže byť vyžadovaná žiadna finančná úhrada.
Stavba nového divadla v Bratislave podľa dokumentov Uhorskej kráľovskej miestodržiteľskej rady od György Csákyho
Vytvorenie nového divadla pre predstavenia v Bratislave Jurajom Csákym v rokoch 1775–1776 bolo predmetom výskumu viacerých autorov, z ktorých sa väčšina zameriavala na samotnú budovu, repertoár a divadelných riaditeľov. Predkladaná štúdia sa však zaoberá procesom vzniku tohto divadla z pohľadu úradných dokumentov Maďarskej kráľovskej guvernérskej rady. Z pohľadu inštitúcie sa ako najdôležitejšie otázky javili všeobecná bezpečnosť novej budovy z hľadiska protipožiarnej ochrany, finančné aspekty, umiestnenie divadla, spolupráca medzi mestom a Jurajom Csákym počas jeho výstavby a nakoniec odškodnenie Franza Krimera, nájomcu starého divadla v Grünstübel-Haus. Medzi dôležité nové zistenia patrí analýza vlastníkov lóží v Csákyho divadle vo vzťahu k ich spoločenskej kariére a majetkovým aktívam. Rovnako dôležité je objasniť finančné pozadie divadelných predstavení a karnevalovej zábavy v Krimerovej dobe, keďže je zrejmé, že divadelné predstavenia tvorili menej ako tretinu jeho celkových príjmov. Preto aj v prípade Csákyho divadla bola naplánovaná výstavba Redoute alebo tanečnej sály, aby sa divadlo vôbec oplatilo otvoriť.
Copyright (c) 2026 Tomáš Janura https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Letné divadlo v Bratislave: Nebezpečný smiech a disciplinovanie mestskej populárnej kultúry na konci 18. storočia
Predkladaná štúdia sleduje históriu Letného divadla v Bratislave, ktorá bola v doterajšom výskume dlho prehliadaná, prostredníctvom zdrojového a komparatívneho prístupu, ktorý umožňuje vnímať túto umeleckú formu ako priestor populárnej kultúry aj sociálnej kontroly. V čase, keď osvietenské myslenie vnímalo divadlo ako nástroj na vzdelávanie obyvateľstva a budovanie lojality k režimu, divadlo pre neelitnú vrstvu sa postupne stalo formou zábavy, ktorá už nebola tolerovaná. Citlivosť orgánov na akékoľvek náznaky zakázaných prejavov alebo výsmechu je zrejmá zo zdrojov. Na základe zachovaných programov táto štúdia kladie dôležité otázky týkajúce sa praxe a obsahu predstavení Letného divadla a vníma toto divadlo nielen ako súčasť mestskej populárnej kultúry a raných dejín zábavného priemyslu, ale aj ako priestor pre slobodnú satiru a otvorenú kritiku elít, ako aj umelecké odzrkadlenie verejnej nespokojnosti a všeobecnej atmosféry v spoločnosti.
Copyright (c) 2026 Ivona Kollárová https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
The Stakes of Theatre Patronage in theHabsburg Monarchy’s Eastern Lands atthe Turn of the 19th Century (1790–1810)
The present paper offers a comparative analysis of the motivation and the economical strategies of theatre patrons from the late 1780s up to the 1810s in the eastern part of the Habsburg Monarchy (Kingdom of Hungary, Kingdom of Croatia, Principality of Transylvania and the Kingdom of Galicia-Lodomeria). By reconsidering the range of ideal entrepreneurial theatrical types, such as court, noble, municipal and bourgeois commercial theatres, this study explores hybrid patronage strategies, revealing a complex set of incentives and multiple sorts of both private and public actors. Firstly, an emphasis is placed on the formal and informal collaborations between private investors and high officials who indirectly supported the construction of these theatres. Secondly, the importance of profit-based businesses used for social rise which motivated theatrical patronage is discussed.
Copyright (c) 2026 Raluca Mureşan https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
The Theatre as a Venue and Tool of Social Change in the “Long” 19th Century (An introduction)
The present thematic issue of Forum Historiae 2/2025, Theatre as a Venue and Tool of Social Change in the “Long” 19 th Century, seeks to contribute to the current scholarly discourse on the necessity of a cultural turn within the humanities, particularly in the field of (musical) theatre historiography. Drawing on the works of European cultural historians, the issue highlights recent research trends that may serve as suitable tools for identifying key elements in the transformation of Central and East-Central European society in the given period “in and through the theatre.” Individual contributions in this issue approach the central theme from political, economic, institutional, and sociological perspectives, with authors investigating previously unexplored aspects of theatre culture. At the same time, innovative theoretical processes are employed as a way of interpreting familiar objects. Rather than seeking to provide a comprehensive treatment of the subject, the aim here is to outline new directions in cultural historiography within the region—approaches that may enhance the potential for comparative analyses along with other European developments.
Copyright (c) 2026 Jana Laslavíková https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Antifeminist Discourses in the 19th and 20thCenturies: Forms, Arguments, and PoliticalContext in East-Central Europe
This introductory study to a thematic issue traces the historical trajectories of antifeminist discourse in East-Central Europe from the late 18th century to the mid-20th century, focusing on its ideological foundations, rhetorical strategies, and socio-political contexts. While antifeminism is often perceived as a recent backlash amplified by digital platforms and far-right populism, this study underscores its long-standing presence as a reaction to feminist demands for equal citizenship, particularly in response to the women’s suffrage movement and broader emancipatory efforts. Antifeminist rhetoric in this region, shaped by nationalism, conservatism, religious norms, and later authoritarian ideologies, evolved alongside modern feminist movements. The study identifies a range of antifeminist expressions—from essentialist arguments grounded in biological determinism to their incorporation into authoritarian regimes that instrumentalized motherhood and femininity in the service of national or racial ideologies. Drawing on diverse case studies from the Habsburg monarchy and its successor states, the authors highlight the dynamic interplay between antifeminist and feminist narratives, the transnational circulation of anti-emancipatory arguments, and the socio-cultural mechanisms that influenced public debates on gender roles. They argue that antifeminist discourse functioned not only as a reactive force, but also as a constitutive element of modernity—shaping national identities and defining the parameters of political participation. By foregrounding antifeminism as a distinct historical phenomenon, this study emphasizes the potential of its contextualized analysis to address a significant gap in gender historiography and to contribute to a more nuanced understanding of gender, modernization and citizenship in East-Central Europe.
Copyright (c) 2026 Eva Škorvánková, Gabriela Dudeková Kováčová https://creativecommons.org/licenses/by/4.0